![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
ההבדל בכמות הבדיקות היזומות לבדו יכול לתת לך פקטור של פי שלשה. גם ההבדל בגיל החציוני של אוכלוסיית החולים יכול לתת פקטור יפה. רמת הטיפול הרפואי גם משנה את שיעור מקרי המוות. ויש לי גם חשד שמידת החשיפה משתתפת בקביעת חומרת המקרה. דווקא אמינות הדיווחים לא נמצאת אצלי בראש הרשימה. יוצא מהכלל הוא סיווג המקרה כ''קשה'', שלא ברור לי אם הוא אחיד בין המדינות. לעומת זאת אני חושב שסיווג מקרי המוות הוא אחיד. |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
נעזוב את מםפר המקרים המאובחנים זה מספר סופר בעייתי כפי שהסברתם. איך אתם פקטור של 8 בין מספר המתים פר מיליון תושבים של גרמניה לעומת הולנד, שתי מדינות דומות מאוד ומספר המקרים המאובחנים פר מיליון דומה? זה יכול להיות שבהולנד יש תת אבחון של סדר גודל? לא נראה לי. אולי המקרים המאוד קשים מתרכזים בצבירים? כמה בתי אבות הולנדיים נגועים והמספרים עולים. אבל פקטור של 8? | ![]() |
![]() |
![]() |
חזרה לעמוד הראשי | המאמר המלא |
מערכת האייל הקורא אינה אחראית לתוכן תגובות שנכתבו בידי קוראים | |
![]() |
© כל הזכויות שמורות |