![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אופס, התבלבלתי לגבי ה-1.7. סליחה. אבל מהו אותו גודל גירעון מוסכם? וכמה מן התקציב ראוי לממן באמצעות הלוואות? |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אינני זוכר מהו אותו הגודל אך מספיק שיש הסכמה בין יוסי זעירא וספיבק לבין טרכטנברג. כמה מן התקציב ראוי לממן באמצעות הלוואות? כדי לתקן את קלקולי הכלכלה הישראלית הציע יוסי זעירא לממן חלק מהתיקונים ע"י העלאת החוב-נדמה לי שבחצי אחוז תוצר אבל אולי אני טועה. את החוב הזה אפשר ואולי צריך יהיה להוריד אחר כך. אם הקשבת לירון זליכה, שיפור הכנסתם של אנשי המעמד הבינוני והנמוך והעלאת אחוז ההשתתפות בשוק העבודה, יגדיל את הצמיחה, גביית המיסים ומכאן גם את הקופה הציבורית הקדושה. אמרתי קיינס? כמובן שזהו רק חלק מהתמונה; חלק חשוב אחר הוא טיפול בבעיית הריכוזיות ופירוק פירמידות השליטה במשק. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אתה מציג עמדה סבירה והגיונית, שמתייחסת בכבוד לאיזון תקציבי, אבל מקלקל את השורה במילות גנאי ל''קופה הציבורית''. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
זה מפני שהמילה ''הקופה הציבורית'' היא למעשה חסרת תוכן . בערך כמו האיש שנקרא ''משלם המיסים''. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
למה אתה מכנה את "הקופה הציבורית" כ"חסרת תוכן" אחרי שטענת שגם אתה חושב שיש לדאוג שבסוף השנה היא לא תתרוקן (יותר מדי)?! אני באמת לא מצליחה להבין אותך. |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
מפני שהמילה הזאת זוכה בד"כ לשימוש דמגוגי, בדיוק כמו המילה משלם המיסים. למשל הקשיבי לאילן לוין: הוא תמיד יאמר שההסכם עם הר"י היה הסכם מאד יקר ויש לו אחריות לכלכלת ישראל, כלומר לקופה הציבורית. כך היה עם העובדות הצוציאליות. הצגה של גורם אחד שעליו תקום או תיפול הקופה הציבורית היא הצגה דמגוגית. דוגמא על מה עומדת הקופה הציבורית? על כך שעובדות סוציאליות שהאוצר הפריט את מקום עבודתן יקבלו 4000 ש"ח לחודש. צ'יץ' כשהיה ראש עיריית ת"א, היה מוציא לרחוב את החלשים ביותר כשהיה לו ויכוח עם האוצר. הקופה הציבורית היא גם הורדות המיסים לעשירים במתווה הורדות המיסים, השקעות בהתנחלויות שברור שירדו בהסדר, תכנוני מס אגרסיביים וכד'. |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
גם אם יש אנשים שמשתמשים במושג באופן דמגוגי, אמירת דבר והיפוכו אינה מועילה לטיעון שלך. או שיש לשמור על ה''קופה הציבורית'' או שאין למושג הזה תוכן. השאלה כיצד נשמור על הקופה, אם באמצעות קיצוץ תקציב הביטחון או העלאת מס הבולים, היא שאלה אחרת. קודם צריך להסכים אם יש למאזן התקציבי משמעות. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
זאת הסיבה שהשתמשתי במושג ''גרעון'' ולא הקופה הציבורית. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אבל מה ההבדל בין המושגים (חוץ מכך שלפי דעתך אנשים לא נחמדים משתמשים במושג "קופה ציבורית")? | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
גרעון הוא ההפרש בין ההכנסות להוצאות כשההוצאות גדולות מההכנסות. הקופה הציבורית היא למעשה התקציב. בגרעון נתון יכולים להיות גדלים שונים של תקציב-קופה ציבורית- תלוי באופי ורמת המיסוי. אם תגרום להקטנת הפערים בחברה, כנראה שגם תגדיל את תקבולי המיסים. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
נראה לי שאתה טועה. מי שדורש לשמור על הקופה הציבורית איננו דורש להגדיל את התקציב. הוא דורש שלתקציב יהיו מקורות אמינים. אבל כיוון שגם אתה שואף לתקציב מאוזן (כמעט) אין לנו ויכוח מעניין כאן. |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אינני טועה. אחת הטענות נגד המדיניות הניאו ליבראלית של ממשלות ישראל היא הירידה באחוז התקציב האזרחי מהתל''ג. האחוז הזה ירד יחד עם התקדמות הרפורמה במס- הקטנת מס החברות ומדרגות המס הגבוהות. העלאת מס החברות ומדרגות המס הגבוהות, היתה יכולה להשאיר עודפי גביה גדולים יותר. אפשר היה בכסף הזה להקטין את החוב, להקטין את הגרעון או להגדיל את התקציב. האוצר השתמש בעודפי הגביה להקטנת החוב. הנה לך מקור להגדלת התקציב ללא הגדלת הגרעון. בדו''ח טרכטנברג יש המלצה גם להקטין את המיסים העקיפים במקביל להעלאת המיסים הישירים. לכאורה זה לא יאפשר להגדיל את התקציב (אצל טרכטנברג יש העברה מתקציב הבטחון לתקציבים האזרחיים). מה שיכול לקרות אם יורידו את המע''מ וגם ירדו עלויות החינוך וכד'- הציבור יוציא יותר והירידה בגביית המע''מ יכולה להיות קטנה יותר אם בכלל. את יכולה לקרוא את כל התכנית של צוות המומחים של המחאה החברתית. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אולי המאמר הבא יאיר את עינייך: http://www.project-syndicate.org/commentary/skidelsk... | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
יפה, תן עוד לינקים לאתרים ''מאירי עיניים'' הממומנים ע''י קרנות של ג'ורג' סורוס... | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
אני מבין ש''מאירי עינים'' אצלך הם אתרים הממומנים על ידי אוונגליסטים אנטישמיים וכד'. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
את הדעות הללו אתה יכול למצוא אצל כלכלנים נוספים כולל פול קרוגמן בבלוג שלו ובניו יורק טיימס. סליחה , האם הניו יורק טיימס ממומן על ידי סורוס? האם הבלוג של קרוגמן ממומן על ידי סורוס? חוץ מזה את מי זה מעניין מי מממן את הלינק? התייחס לתוכן. אם אני עובד במפעל שהבעלים שלו הוא שמאלן אז תאמר שאני ממומן על ידי שמאלן? משהו השתבש במצפן שלך. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
האמת שאחרי שהבאת ''הוכחות'' מאתר של סוכנות הידיעות של איראן, סורוס זה כבר שיפור. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
סע לשלום אדוני מהפריפריה; אפילו סבלנותי פקעה לדיוני גנון כאלה. | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
העלאת החוב משמעה גלגול הצרות שלנו על כתפי ילדינו ונכדינו. בולשביקים כזעירא וספיבק1 פסולים לעדות מלכתחילה --- |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
ואתה אחד מאלו שזועק על שאנשים בשמאל משתמשים במילה "פשיסטים"? | ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
זליכה מדבר על הטיית השוק ממוטה-יצוא קצת יותר לכיוון מוטה-צריכה ע"י עידוד ענף "מסחר ושירותים", ונדמה לי שהוא מכוון לעידוד עסקים קטנים. זה עשוי להיות המפתח העיקרי לצמצום פערים בר-קיימא. מדוע? כי "קטר הצמיחה של המשק", הלוא הוא בליל התעשיות המתקרא "הייטק", מצד אחד מהווה כמחצית מהיצוא. מצד שני אין בו ייצוג מספק ללא-אקדמאים, ערבים, חרדים, תושבי פריפריה, יוצאי אתיופיה ושאר קבוצות עניות ו"לא מקושרות". כל הקבוצות הללו משתרכות הרחק מאחור, כך שיש לנו למעשה "שתי מדינות", די חופף ל- חמישון העליון וכל היתר. למשל ד"ר מומי דהאן חקר את תופעת הצעירים הערבים המובטלים, מהזווית הכלכלית: http://www.youtube.com/watch?v=8nDf2SjYRRI ההטיה המוגזמת ליצוא מועצמת גם ע"י חוק עידוד השקעות הון, שבפועל מסבסד רק מפעלים מייצאים (יש איזו יוזמת חקיקה לכלול גם מפעלים אחרים כדוגמת פרי הגליל שנמצא כיום בכותרות). בנוסף על הציר הון-מול-עבודה המשק הוא מוטה-הון וכדי לאזן אותו יש לצמצם את ההעסקה דרך חברות קבלן ולחזק את העבודה המאורגנת. יחד עם זאת קיימת הבעייה שארגון העובדים המשמעותי היחיד, ההסתדרות, נשען על כוחם של ועדים חזקים של מונופולים ממשלתיים (חברת החשמל, הנמלים) ואוליגופולים (הבנקים) - שהם תרמו את חלקם לעיוות הזה מלכתחילה. הממשלה והשוק הפרטי לקו במחלת עובדי הקבלן בין היתר כדי להימנע מ"התעסקות" עם ועדים חזקים כאלו. בהקשר זה נראה שיש התגברות מבורכת של תופעת התאגדות של עובדים, כגון טכנאי חברת הכבלים. ועם כל הכבוד לזליכה - הוא מציג את עצמו בספרו כאדריכל התכנית הכלכלית של נתניהו מ-2003, מבלי לציין את התרומה המשמעותית (והשלילית!) של תכנית זו למה שזליכה עצמו מכנה "אנורקסיה" של השירותים הציבוריים. |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
![]() |
||
|
||||
![]() |
זליכה איננו סובל מאגו נמוך. הוא היה צריך לדעת שפוליטיקאים ישתמשו בחלק מהצעותיו אבל שימוש מבחינת חצי אמת גרועה משקר. היה כלכלן אמריקאי שהיה יועץ לרופורמות של פוטין- ג'פרי זקס. השתמשו ביקרה שלו ולא יותר. טענתו העקרית של זליכה היא טענה קיינסיינית: צריך להשאיר יותר כסף אצל האזרחים הפשוטים כדי שיוציאו אותו, מה שיגביר את הצריכה וביתר שוויוניות. |
![]() |
![]() |
![]() |
חזרה לעמוד הראשי | המאמר המלא |
מערכת האייל הקורא אינה אחראית לתוכן תגובות שנכתבו בידי קוראים | |
![]() |
© כל הזכויות שמורות |